Opintojakson+suunnitelma

OPPI 2. OPISKELUJAKSON SUUNNITELMA
=Opiskelijan polku -opinnot=

Sisällys
= = = =

1 Johdanto
1.1 TVT:n käyttö oppimisen ja ohjauksen tukena 1.1.1 Ohjaus 1.1.2 Teknologiatuettu yhteisöllinen oppiminen 1.1.3 Teknologiatuettujen oppimisympäristöjen suunnittelu 1.1.4 TVT:n käyttö ja itsesäätöinen oppiminen

2 Opintojakso: Opiskelijan polku
2.1 Tavoite 2.2 Teemat 2.3 Työskentelytavat 2.3.1 Lähitapaamiset 2.3.2 Verkko-oppiminen 2.3.3 Portfolio 2.3.4 Blogi 2.4 Oppimisympäristö on verkkoympäristö 2.5 Opettajan/tutorin rooli

4 Lähteet
= = = = =1 Johdanto=

Opiskelijan polku -opinnot on laadittu Edutool opintojen TOPSEK opintojakson aikana. Laaditun opintojakson tarkoituksena on innovatiivisella tavalla tukea ammattikorkeakouluopiskelijan opiskelua ja oppimista läpi opintojen, jotta opinnot eivät pitkittyisi eikä tapahtuisi keskeyttämisiä. Suunnittelimme opintojakson ohjauksen näkökulmasta. Ohjausta toteutetaan opintojaksolla itsesäätöisen oppimisen ja yhteisöllisen oppimisen näkökulmista.

1.1.1 Ohjaus
Ohjaus on vuorovaikutussuhde, joka on vapaaehtoinen, dynaaminen, pitkäkestoinen, intensiivinen ja tukea antava. Lisäksi se on luottamuksellinen, ystävällinen, vuorovaikutteinen ja kunnioittava. Ohjauksessa kokeneempi henkilö ohjaa vasta-alkajan ammatillista kehitystä. Ohjauksen tehtäviä toteutetaan ohjaajan ja ohjattavan välisen vuorovaikutussuhteen piirissä jatkuvana, huolehtivana ja epämuodollisena toimintana. Ohjaus on perinteisesti ymmärretty kehittävänä ja kehityksellisenä suhteena. (Väisänen, 2002)

Ohjauksen ensisijainen tavoite on opiskelijan oppimisen edistäminen. Tähän pyritään erilaisilla ohjauksen keinoilla, jotka voidaan Kolin ja Silanderin (2002) mukaan jakaa viiteen päätehtävään. Ensimmäiseksi ohjauksen tehtävänä on rakentaa oppimisympäristö, joka edistää oppimista. Verkko-oppimisympäristö suunnitellaan tukemaan tiedon yhteisöllistä rakentelua ja oppijoiden välistä vuorovaikutusta. Toinen ohjauksen tehtävistä on vuorovaikutussuhteen rakentaminen. Ohjaajan ja oppijan välisen vuorovaikutussuuhteen tulisi kehittyä sellaiseksi, että se tukee oppimista. (Tella, Vahtivuori, Vuorento, Wager, Oksanen, 2001; Ojanen, 2002) Kolmas ohjauksen tehtävä on oppimistapahtumaan vaikuttaminen ja oppimisen edistäminen. Tämä voi tapahtua antamalla palautetta, ohjaamalla, kannustamalla, rohkaisemalla ja tarpeen mukaan myös kontroloimalla oppijan tilannetta tai toimintaa. Neljänneksi ohjaamisen tehtäväksi Koli ja Silander nimeävät dialogin. Dialogi nähdään tässä oppijan oppimista edistäväksi ohjauksen kommunikaatiomenetelmäksi, joka ei ole pelkästään keskustelua vaan reflektiivinen, luova prosessi, joka palvelee oppijan kehittymistä ja kasvua. Dialogi on tällöin ohjaajan ja oppijan kokema yhteinen tapahtuma, joka on verkko-oppimisessa hyvä dokumentoida, jotta sitä voidaan tarkastella prosessin eri vaiheissa ja oppia siitä. Viides ohjauksen tehtävä on palautteen antaminen ja arviointi. Jotta oppija tietää miten oppiminen edistyy ja miten hän voisi kehittää omaa toimintaansa ja oppimistaan, hän tarvitsee palautetta ja arvioita toiminnastaan ja suorituksistaan. Tärkeää on myös itsearviointi ja sen kehittäminen. Kun oppija tulee tietoisemmaksi oppimisestaan, hän pystyy vaikuttamaan siihen entistä paremmin. (Koli & Silander, 2002)

1.1.2 Teknologiatuettu yhteisöllinen oppiminen
Teknologiatuetun yhteisöllisen oppimisen tärkein tavoite on tarjota opiskelijoille ympäristö, joka tukee heidän yhteisöllistä toimintaansa. Yhteisöllisellä toiminnalla ja oppimisella tähdätään oppimisprosessien tehostumiseen, yhteistoiminnallisuuden lisääntymiseen ja yhteiseen tiedonrakentamiseen. Yksi tärkeä peruste teknologian käytölle yhteisöllisessä oppimisessa on varustaa opiskelijoita tietoyhteiskunnan tarvitsemilla tiedoilla ja taidoilla. Yhteistyötaidot ja tiedon luominen, innovatiivisuus nähdään näistä tärkeimmiksi. Toinen merkittävä seikka, jota teknologiatuettu yhteisöllinen oppiminen edesauttaa, on opiskelijoiden kognitiivisen suorituskyvyn ja syvällisen ymmärtämisen parantuminen. Teknologioiden käyttö myös lisää yhteisöllisen oppimisen riippumattomuutta ajasta ja paikasta. Neljäntenä opiskelijoiden sitoutuminen lisääntyy ja opettajat/ohjaajat pystyvät paremmin pysymään perillä yhteisöllisen oppimisen tehtävien kulusta. Näin oikea-aikaisen ohjaamisen mahdollisuus parantuu. Suurimmat edut teknologian käytöstä yhteisöllisen oppimisen tukena tulevat kuitenkin oppijalle, niin kuin tärkeää onkin. Tutkimustulosten perusteella oppimis- ja ajattelutaidot paranevat samoin kuin opiskelijoiden tyytyväisyys ja oppimiskokemuksetkin. Nämä johtavat suoraan parempiin oppimistuotoksiin. (Resta & Laferrière, 2007 ; Sawyer, 2009)

1.1.3 Teknologiatuettujen oppimisympäristöjen suunnittelu
Resta ja Laferrière nostavat tutkimustulosten perusteella esiin tiettyjä teknologiatuettujen oppimisympäristöjen suunnittelulle tärkeitä huomioita. Seuraavassa esittelemme Opiskelijan polku -opintojen suunnittelun näkökulmasta tärkeitä huomioita.

Oppimisympäristöä ja oppimistehtäviä suunniteltaessa tulee huomoida ryhmän optimaalinen koko. Kokoon vaikuttavat tehtävän laajuus, kesto ja monimutkaisuus. Ryhmän tulee olla tarpeeksi pieni, mutta kuitenkin tarpeeksi iso, jotta kaikki osallistuisivat ja syntyisi ryhmäkoheesiota. Tärkeää on myös ryhmän jäsenten keskinäinen yhteenkuuluvuuden ja yhteisöllisyyden tunne. Tätä vahvistavat yhteneväiset odotukset oppimisen ja tavoitteiden suhteen. Myös ohjaajan ja oppijoiden läsnäolon tunnun lisääminen virtuaalisissa oppimisympäristöissä on tärkeää. (Resta & Laferrière, 2007 )

Yksi tärkeä huomio on, että online-kanssakäymisessä ryhmän tuki toimii paremmin kuin kasvotusten työskentelevässä ryhmässä. Tähänkin vaikuttaa kuitenkin suuresti se, miten opettaja suunnittelee, strukturoi ja toteuttaa interaktiota. Yhteisöllisen oppimisen toteutumisen kannalta on merkitsevää se, miten oppimisympäristö, roolit ja tehtävät on strukturoitu. Strukturointi helpottaa kognitiivista kuormaa, vaikkakin liian suuri strukturointi saattaa toimia myös vuorovaikutusta vähentävästi. Ongelmaperustainen oppiminen (PBL) ja projektioppiminen johtavat tutkimustulosten perusteella hyviin tuloksiin. (Resta & Laferrière, 2007 )

Ohjaajan roolilla ja käyttäymisellä sekä ohjauksella ylipäänsä on suuri merkitys verkossa tapahtuville ryhmäprosesseille. Verkossa tapahtuva vuorovaikutus ja keskustelut eivät kehity ja nouse korkeammalle tasolle ilman kunnollista pohjustusta, seurantaa, mallintamista, valmennusta ja osallistumista. Yhteisöllisen tiedonrakentamisen ja yhteisen ymmärryksen syntymisen edellytys on, että opiskelijat uppoutuvat oppimistehtävän kannalta merkityksekkääseen ja olennaiseen diskurssiin. Korkeakoulutasolla teknologia-avusteisen yhteisöllisen oppimisen kriittiset tekijät ovat opiskelijoiden sitoutuminen ja ohjaajan oikea-aikaisen tuen tarjoaminen selittämisen kehittymisessä. Lisäksi myös vertaistuella on suuri merkitys, samoin kuin niillä pedagogisilla strategioilla, joilla perinteinen luokka muutetaan tietoa rakentavaksi yhteisöksi. (Resta & Laferrière, 2007 )

1.1.4 TVT:n käyttö ja itsesäätöinen oppiminen
Koulutusteknologiaa voidaan käyttää opiskelijan itsesäätelykeinojen analysointiin ja oppimiseen. Erilaisilla TVT-työkaluilla voidaan tukea yksilöllisiä oppimisprosesseja joustavasti. Itsesäätelykeinoja edesauttaa myös oppimisen ja ohjauksen vaiheistaminen joko ajallisesti tai ajatuksellisesti. Koulutusteknologioilla voidaan myös tarjota työkaluja ajattelun jäsentämiseen sekä motivaation ja emotionaalisten tuntemusten säätelyyn. Samoin koulutusteknologioilla voidaan ohjata opiskelijaa strategioiden monipuoliseen käyttöön. (Hadwin, 2008 )

Tietoisuus omista oppimisstrategioista on ensimmäinen edellytys erilaisten strategioiden tarkoituksenmukaiselle käytölle. Tietoisuutta voidaan lisätä erilaisilla teknologiapohjaisilla oppimisympäristöillä. Niiden avulla oppimisen prosessit ja strategiat tulevat näkyviksi, koska eri vaiheet tallentuvat esim. keskustelujen, blogien ja muiden tuotosten muodossa. Tietoisuus mahdollistaa opiskelijalle oman oppimiseen liittyvän toiminnan tarkastelun ja arvioinnin. Prosessin tallentumisen lisäksi tietoisuutta voidaan lisätä ns. tietoisuustyövälineillä. Niiden tarkoituksena on antaa opiskelijalle tietoa hänen ja ryhmän toiminnasta yhteisellä oppimisalustalla. Oppimisprosessin tallentuminen ja läpinäkyvyys antavat myös opettajalle ja tutorille mahdollisuuksia seurata prosessia ja tarjota oikea-aikaista tukea. (Salovaara, 2006)

Oppimisen strategioiden oppimista ja niiden käyttöä helpottamaan kehitetään jatkuvasti uusia työvälineitä. Erilaiset tiedon organisointiin, representaatioiden luomiseen ja visualisointiin tarkoitetut työkalut kehittävät käsitteellistä ymmärrystä. Omia ajatuksia ja opittavaa käsitteellistä tietoa voi yhdistellä mm. kirjoitelmassa, esim. blogissa tai verkko-oppimisalustalla. Myös erilaisten tuotosten ryhmittely, linkittäminen ja organisointi tiettyjen kriteerien mukaan kehittää oppimista. Tietoa voi jäsennellä myös erilaisten käsitekarttojen tai muiden organisointityökalujen avulla. (Salovaara, 2006)

Työvälineitä oppimisen strategioiden harjoitteluun ovat myös erilaiset tiedonrakentelun periaatteisiin pohjautuvat ajattelutyyppityökalut. Näillä työkaluilla opiskelija määrittelee, mitä hänen verkkokeskusteluun tuottamansa viesti edustaa. Tuottaako se esim. uutta tietoa vai onko se kysymys? Ajattelutyypit harjoittavat opiskelijan metakognitiivisia strategioita ja suuntaa opiskelijat tarkastelemaan oman toimintansa ulottuvuuksia ja käsiteltävän tiedon luonnetta. Tiedon prosessoinnin strategioita voidaan harjaannuttaa myös ns. mallipohjien avulla. Tällöin opiskelija sijoittelee asioita lomakkeelle eri kategorioihin. Tässä kehittyvät tiedon kehittely, organisointi ja yhteyksien tekeminen sekä kriittinen ajattelu. (Salovaara, 2006)

= = = = = = =2 Opintojakso: Opiskelijan polku=

Ammattikorkeakoulun alkuopintoihin kuuluva Opiskelijan polku-opintojakson tarkoituksena on perehdyttää opiskelija ammattikorkeakouluopintoihin. Opiskelijan polku -opinnot jatkuvat säännöllisesti koko ammattikorkeakouluopiskelun ajan tukien yhteisöllisesti opintojen etenemistä sekä opintosuoritusten kertymistä.

**Ryhmän ohjaaja:** ilmoitetaan myöhemmin
 * Kohderyhmä:** Kaikki ammattikorkeakoulun aloittavat opiskelijat, mahdollisuuksien mukaan oman koulutusalan sisältä.
 * Tavoite:** Opintojen tehokas aloittaminen ja loppuun saattaminen määräajassa, ryhmän muodostuminen, sitouttaminen opintoihin, motivointi ja motivaation ylläpito opintojen ajan, omien oppimisstrategioiden vahvistaminen, tvt-taitojen ylläpito ja kehittäminen, opettaja-/oppilastutorointi jatkuvana koko opintojen ajan.
 * Sisältö:** Perehdyttäminen opintorakenteeseen, ryhmäyttäminen kotiryhmään, opiskelutaidot, itsesäätöiseksi oppijaksi oppiminen: omien oppismisstrategioiden tunnistaminen ja uusien hankkiminen, yhteisöllinen oppiminen, tietoteknisten taitojen arviointi, motivointi opintoihin, opintojakson kesto koko opintojen ajan
 * Työskentelytavat:** Läsnäolo lähiopetusjaksoilla. Perehtyminen käytettäviin oppimisympäristöihin (verkko-ohjelmiin). Aktiivinen osallistuminen chat keskusteluihin. Oman opinto blogin kirjoittaminen.
 * Oppimisympäristöt:** Lähitapaamisia, verkko-opiskelua, oma chat-kanava, oman blogin kirjoittaminen, portfolio, erilaiset teknologiapohjaiset oppimisympäristöt ja -työkalut.
 * Opiskelijatutor(it):** ilmoitetaan myöhemmin
 * Arviointi/Suoritus:** Hyväksytty/Täydennettävä. Hyväksytty suoritus edellyttää aktiivista otetta annetuihin tehtäviin ja lähiopetustapahtumiin osallistumista.

**2.1 Tavoite**
Tavoitteena on muodostaa toimiva opinto- ja tukiryhmä, joka ohjattuna kykenee itseohjautumaan yhteistoiminnallisen oppimisen perusteiden mukaisesti. Opintojen tavoitteena on minimoida opintojen keskeytyminen tai niiden venyminen yli sovitun ajan. Opinnot koostuvat lähiopetusjaksoista sekä erilaisista verkko-opinnoista. Jokaisella vuositasolla on oma teemansa.

**1. vuosi**
Tehtävät:
 * Ryhmäytymistä lähiopetus kerralla (2*4 h). Arvokeskustelut. Tärkeää ryhmäyttäminen, motivointi ja aktivointi alkaviin opintoihin.
 * Oppijaverkoston muodostumista.
 * Itsesäätöisen oppimisen teoriaa ja käytännön harjoituksia. Oppimisstrategioiden omaksuminen.
 * Tvt-osaaminen haltuun lähiopetuskerroilla, huomioidaan myös verkkoetiikka (3*3 h).
 * Chatin käyttö työkaluna opetuksen tukena (1 h). Ryhmänohjaaja mukana keskusteluissa antamassa tukea ja kannustamassa, sekä ohjaamassa opintoja oikeille poluille.
 * Blogin kirjoittamista ohjeistetaan myös viestinnän opetuksen yhteydessä (2 h). Oppimisen edistymisestä kirjoitaan omaa blogia, jota muutkin voivat seurata.
 * Blogin kirjoittaminen, joka kuukauden ensimmäinen maanantai.
 * Chat, joka maanantai. Ryhmänohjaaja mukana keskusteluissa antamassa tukea ja kannustamassa, sekä ohjaamassa opintoja oikeille poluille. Chat-vuoro kiertää siten, että joka kerta tavattavissa joko tutor, opo tai opettaja opiskelijoiden sen hetkisen tarpeen mukaan.
 * Oman opintoaikataulun laatiminen hopsin yhteyteen
 * Itsesäätöisen oppimisen sykli jokaisen opintojakson/ kurssin yhteydessä. 1. Omien tavoitteiden asettaminen, 2. Strategioiden valinta tavoitteiden saavuttamiseksi, 3. opintopäiväkirja blogiin (valittujen strategioiden arviointi ja tarvittaessa muuttaminen) 4. Itsearviointi kurssin lopuksi.

**2. vuosi**
Tehtävät:
 * Ryhmäytymistä lähiopetus kerralla (4h) lukukauden alussa.
 * Työnantajaverkoston muodostaminen vierailujen aikana.
 * Portfolion merkitys lähiopetusjaksolla (2*-2h).
 * Opintojen tukeminen verkossa, vertaistuki/tutor, blogi,
 * Chat, joka maanantai. Ryhmänohjaaja mukana keskusteluissa antamassa tukea ja kannustamassa, sekä ohjaamassa opintoja oikeille poluille. Chat-vuoro kiertää siten, että joka kerta tavattavissa joko tutor, opo tai opettaja opiskelijoiden sen hetkisen tarpeen mukaan.
 * Portfolion laatimisen aloitus. Portfolioon, jonne kerätään myös muut opiskelijan oppimisen kannalta merkittävimmät suoritukset.
 * Itsesäätöisen oppimisen sykli jokaisen opintojakson/ kurssin yhteydessä. 1. Omien tavoitteiden asettaminen, 2. Strategioiden valinta tavoitteiden saavuttamiseksi, 3. opintopäiväkirja blogiin (valittujen strategioiden arviointi ja tarvittaessa muuttaminen) 4. Itsearviointi kurssin lopuksi.

**3. vuosi**
Tehtävät:
 * Ryhmäytymistä lähiopetus kerralla (4h) lukukauden alussa.
 * Työnantaja verkoston muodostumista.
 * Työssäoppimisjakson tukeminen, mahdollinen ulkomaan jakso blogi, chat
 * Portfolion kehittely, vertaistuki/tutor,joka kuukauden ensimmäinen maanantai.
 * Chat, joka maanantai. Ryhmänohjaaja mukana keskusteluissa antamassa tukea ja kannustamassa, sekä ohjaamassa opintoja oikeille poluille. Chat-vuoro kiertää siten, että joka kerta tavattavissa joko tutor, opo tai opettaja opiskelijoiden sen hetkisen tarpeen mukaan.
 * Itsesäätöisen oppimisen sykli jokaisen opintojakson/ kurssin yhteydessä. 1. Omien tavoitteiden asettaminen, 2. Strategioiden valinta tavoitteiden saavuttamiseksi, 3. opintopäiväkirja blogiin (valittujen strategioiden arviointi ja tarvittaessa muuttaminen) 4. Itsearviointi kurssin lopuksi.

**4. vuosi**
Tehtävät:
 * Ryhmäytymistä lähiopetus kerralla (4h) lukukauden alussa.
 * Työnantaja verkoston muodostumista.
 * Päättötyön vertaistuki/ ohjaus; blogi/chat, joka kuukauden ensimmäinen maanantai.
 * Portfolion ohjaus (2*2h)
 * Chat, joka maanantai. Ryhmänohjaaja mukana keskusteluissa antamassa tukea ja kannustamassa, sekä ohjaamassa opintoja oikeille poluille. Chat-vuoro kiertää siten, että joka kerta tavattavissa joko tutor, opo tai opettaja opiskelijoiden sen hetkisen tarpeen mukaan.
 * Portfolion työstäminen
 * Päättötyön etenemisestä oma blogi
 * Itsesäätöisen oppimisen sykli jokaisen opintojakson/ kurssin yhteydessä. 1. Omien tavoitteiden asettaminen, 2. Strategioiden valinta tavoitteiden saavuttamiseksi, 3. opintopäiväkirja blogiin (valittujen strategioiden arviointi ja tarvittaessa muuttaminen) 4. Itsearviointi kurssin lopuksi.

2.3 Työskentelytavat
Opintojakson tavoittena on oppilaan motivointi ja keskeyttämisen ehkäisy. Jotta näihin tavoitteisiin päästäisiin on opintojakso pyritty koostamaan hyvin monista erilaisista motivointi tavoista, jotta kaikki opiskelijat saisivat opintojakson aikana tarvitsemaansa tukea siinä muodossa mikä on heidän kannaltaan parasta.

2.3.1 Lähitapaamiset
Opintojen alussa muutama lähitapaaminen (2*4h) muutaman ensimmäisen viikon aikana. Ryhmäytymispäivä opintojen alkupuolella toteutetaan yhdessä opiskelijakuntien tai erilaisten opiskelijayhdistysten kanssa.

- tutustumista esim.leikkien ja pelien muodossa (ikäryhmällä sopivia) esim. rooli-pelit, näistä osan voisi myös videoida. - ryhmäytymisleikkejä ja -pelejä, survival trip; jossa opittava auttamaan toisia ja opittava myös ottamaan apua vastaan. - vapaampaa yhdessä tekemistä

Alussa myös arvokeskustelua, esim. ketään ei kiusata eikä syrjitä (yhteisten pelisääntöjen laatiminen ja tallentaminen verkkoympäristöön), käsitellään ilmapiirin muodostumista ja vertaistukea ja niiden merkitystä opintojen sujumisen kannalta. Yhteisöllisen oppimisen periaatteiden tiedostaminen: mitä hyötyä yhteisöllisestä oppimisesta on ja kuinka se auttaa eteenpäin opinnoissa. Jatkossa lähitapaamisia onaina lukuvuoden alussa, näistä ilmoitetaan verkkosivuilla erikseen. Opintojen loppuvaiheessa on kokoava yhteenveto ryhmäntyöskentelystä sekä palautteen antaminen.

- kullakin tapaamisella tietty opintojen vaiheeseen sopiva teema sekä yhteisöllisyyttä vahvistavaa toimintaa. - suljettu chat verkosto, jossa voi purkaa huoliaan ja onnistumisiaan.

Yhteisten merkkipaalujen juhlistus, esim. kakkukahveilla (sovitaan yhdessä tiettyjä välietappeja) - excursiot erilaisiin alaa koskeviin työtehtäviin tutustumisten kautta, samalla tutustutaan erilaisiin työnantajiin. Työnantajien esittäytymistä esim. valmistuneiden oppijoiden avulla (alumni-toiminnan hyödyntämistä).

2.3.2 Verkko-oppiminen
Aloitus lähitapaamisessa, jossa tutustutaan käytettyyn verkkoympäristöön ja käytettäviin ohjelmistoihin (moodle, wiki jne). Ensimmäisenä verkko-oppimistehtävänä olisi oman oppimisblogin kirjoittamisen aloittaminen. Ryhmänohjaajan säännöllinen läsnäolo verkkoympäristössä tärkeää, ohjaajan palaute kannustavaa, mutta samalla ohjaavaa; oppijan löydettävä oma oikea polkunsa ja toisaalta jos opinnot myöhästyvät tutor tönäisee eteenpäin.

Heti opintojen alusta aloitetaan opinpolun (HOPS) rakentaminen nettiympäristöön ja jatketaan valmistumiseen saakka. Verkko-oppimisympäristö tarjoaa monipuolisesti erilaisia työkaluja ( ja kullekin opiskelijalle oman, yksilölliseksi ulkoasultaan muokattavissa olevan tilan). Verkkoympäristöön kootaan kaikki opintojen aikana tarvittavat toiminnot ja niiden ohjeistukset. Verkko-oppimisympäristö toimii opiskelijan henkilökohtaisen portfolion pohjana.


 * Verkkoympäristöstä löytyy:**
 * Opintosuoritusten seurantatyökalu
 * Oma tila, jota voi rakentaa ja muokata kuten haluaa
 * Työkaluja tiedon organisointiin, visualisointiin ja representaatioiden luomiseen
 * Erilaisia reflektointityökaluja eri tilanteisiin (oppimispäiväkirja, esim. blogin muotoon, itsesäätöisen oppimisen reflektointi ja arviointi, yms.)
 * Keskustelutoiminto, chat tai sosiaalinen ryhmä esim facebookin avulla, vain oman ryhmän käyttöön, ryhmänohjaaja läsnä tiettynä päivänä kuukaudesta. Luodaan yhteisöllinen ryhmähenki, jonka tarkoituksena on tukea oppijoita saavuttamaan päämäärä tietyssä ajassa.
 * Mallipohjia ja ajattelutyyppejä tiedon kehittelyyn, organisointiin, yhteyksien tekemiseen ja kriittisen ajattelun kehittämiseen
 * Palaute- ja palkitsemistyökaluja
 * Pedagogiset agentit oikea-aikaisen tuen tarjoamiseen (auttaa erilaisten oppimisstrategioiden käytössä)

Kurssin aikana laaditaan sähköisen portfolion ja henkilökohtaisen oppimissuunnitelman muodostuminen sähköiselle oppimisalustalle. Portfolioon kerätään kaikki opiskelun aikana suoritetut merkittävät tehtävät. Tavoitteena on, että portfolioon tulevat oppijan kannalta valituksi juuri ne tehtävät, joista oppija itse on oppinut eniten. Samalla harjoitellaan itsearviointia ja omien oppimisstrategioiden hallintaa sekä kriittisen ajattelun kehittymistä. Portfolio voisi olla myös siinä muodossa, että sitä voidaan esittää työnantajille rekrytointitilanteissa. Portfolio sisältää tekstin lisäksi myös kuvaa, ääntä, erilaisia esityksiä
 * 2.3.3 Portfolio**

Oman oppimisblogin luominen ryhmän käyttöön. Omien oppimistulosten kirjaaminen auki antaa oppijalle itselleen ja koko vertaisryhmälle hyviä keskustelun aiheita ja selkeyttää ajatuksia oppimisesta. Blogikirjoituksissa opiskelija voi yhdistellä omia ajatuksiaan teoreettiseen tietoon ja kehittää näin käsitteellistä ymmärrystään. Samalla oppiminen erilaisista näkökulmista katsottuna avaa kaikille mukanaolijoille uusia polkuja, joita voi hyödyntää omassa oppimisessaan. Myös viestinnän opintojen yhteydessä kerrataan kirjoittamista erityisesti blogin näkökulmasta katottuna.
 * 2.3.4 Blogi**

2.4 Oppimisympäristö on verkkoympäristö
Koulun sähköinen oppimisympäristö, mitä sitten koulussa käytetäänkin moodle, wikispaces, googledocs, Helmi, intranet, tms. Blogia kirjoitettaessa voitaneen käyttää wordpress.com sivustoja tai vastaaviaa, joista on helppoa linkittää blogi koulun sisäiseen oppimisympäristöön.

2.5 Opettajan/tutorin rooli
Ryhmänohjaaja on verkkoympäristössä tavattavissa kerran kuukaudessa tiettynä ilmoitettuna aikana, kuitenkin useammin opintojen alkuvaiheessa. Pyritään siihen, että ryhmänohjaajana on sama henkilö koko opintojen ajan. Ryhmäytymiseen panostetaan erityisesti opintojen alussa, jotta opiskelijat ryhmäytyvät hyvin olisivat motivoituneita opinnoistaan ja osallistuisivat aktiivisesti ryhmän toimintaan. Jatkossa erityisesti ryhmän tuki on tärkeää, jopa tärkeämpää kuin tutorin tuki, opintojen sujumiselle.

Opiskelijatutor on verkkoympäristössä läsnä useammin kuin ryhmänohjaaja. Hänenkin läsnäolonsa painottuu erityisesti opintojen alkuun, jolloin monet asiat ovat vielä uusia ja opiskelijoilla on todennäköisesti eniten kysyttävää. Myös ujoimpien opiskelijoiden on helppo rohkaistua kysymään neuvoa opiskelijatutorilta.

Kurssien opettajat ohjaavat oppimista verkossa kurssikohtaisesti. Esimerkkeinä viestintään on integroitu blogin kirjoittamisen ohjaus, tietotekniikkaan verkon käytössä ilmenevät ongelmat. Itsesäätöisen oppimisen idea on hyvä sisällyttää myös opetukseen ja tarjota opiskelijoille riittävästi tukea mahdollisimman oikea-aikaisesti. Tukea tarvitaan luonnollisesti eniten opintojen alkuvaiheessa, jolloin itsesäätöinen oppiminenkin on vielä uutta. Tuen tarve vähenee ja muuttaa painopistettä itse prosessista sisältöihin, kun itsesäätöisen oppimisen sykli tulee tutummaksi.

3 Suoritus ja arvionti
Kurssi suoritetaan ammattikorkeakouluopintojen aikana. Hyväksytty suoritus edellyttää opiskelijan aktiivista osallistumista lähitapaamisiin ja verkkotyöskentelyyn sekä oman HOPS:n, blogin ja portfolion työstämisen. Kurssi arvioidaan merkinnällä Hyväksytty / Täydennettävä. Kurssisuoritusmerkinnän antaa opinto-ohjaaja kaikkien suoritusten ollessa tehtynä.

4 Lähteet
Hadwin, F. A. ( 2008 ). Self-regulated Learning. Teoksessa T. L. Good (toim.) 21st Century Education: A Reference Handbook. Thousand Oaks, CA: Sage.

Koli, H. ja Silander, P. (2002). Verkko-oppiminen. Oppimisprosessin suunnittelu ja ohjaus. Hämeen ammattikorkeakoulu, Hämeenlinna.

Ojanen, S. (2002) //Ovatko teoria ja käytäntö jo yhdistyneet opetusoharjoittelussa?// Teoksessa P. Nuutinen & E. Savolainen. 50 vuotta opettajankoulutusta Savonlinnassa. s. 122-131. Joensuun yliopisto. []. Resta, P. & Laferriere, T. (2007). Technology in Support of Collaborative Learning. Educational Psychology Rev. 19

Salovaara, H. (2006). Oppimisen strategiat ja teknologiaperustaiset oppimisympäristöt. Teoksessa Järvelä, Häkkinen & Lehtinen (toim.) Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö. s. 103-120. WSOY Oppimateriaalit Oy: Helsinki.

Sawyer, K. (2009). Creative teaching and learning [Luento 2.11.2009]. Tallennettu [].

Tella, S., Vahtivuori, S., Vuorento, A., Wager, P., Oksanen, A. (2001). //Minustakin verkko-opettaja - verkko-opettajan rooleja//. Teoksessa Verkko opetuksessa - opettaja verkossa. s. 221-250. Edita.

Väisänen, P. (2002) //Opetusharjoittelun ohjauksen retoriikka ja todellisuus.// Teoksessa P. Nuutinen & E. Savolainen. 50 vuotta opettajankoulutusta Savonlinnassa. s. 132-146. Joensuun yliopisto. []