OPVIE+ryhmä+2

=Ning =

**Ryhmän jäsenet:** Jaana, Jouni, Keijo

Perehdymme työssämme verkostopalveluun ja sen yhteen sovellukseen eli Ning-palveluun.
 * Työn tavoite tai ratkaistava ongelma:**

= ** Johdanto ** =

Ning on esimerkki yhteisöpalvelusta, jossa voi muodostaa pieniä ryhmäyhteisöjä, joissa näkyvät vain ryhmän jäsenet, eivät kaikki palvelun käyttäjät (Kalliala & Toikkanen, 2009). Yhteisöstä voi tehdä täysin julkisen tai täysin yksityisen, johon pääsee vain kutsuttuna. Yhteisön eli sivuston ylläpitäjä voi valita taustateeman, mitä ominaisuuksia sivustolla on käytössä, ja kuinka laajat muokkausoikeudet jäsenillä on. Yhteisön pääsivua voidaan käyttää tiedottamiseen tai siihen voidaan linkittää näkymään kaikki, mitä yhteisössä tapahtuu.

Jokaisella jäsenellä puolestaan on oma blogi, jonka sisältämien tekstien julkisuuden kirjoittaja voi määritellä joko täysin julkiseksi, vain ystävien nähtäväksi tai täysin yksityiseksi, jolloin sen näkee vain kirjoittaja ja ylläpitäjä. Lisäksi Ningistä löytyy keskinäiseen yhteydenpitoon keskustelualue (foorumi) sekä chat eli pikaviestintäalue.

Ning palvelun takana on yksityinen yritys, jonka perustivat Gina Binachini ja Marc Andreessen lokakuussa 2004, ja joka sijaitsee Kaliforniassa, Palo Altossa. Verkostoja Ningissä on yli 1,5 miljoonaa, uusia luodaan yli 4 000 päivässä, ja rekisteröityjä käyttäjiä on 33 miljoonaa. Uusia rekisteröintejä tapahtuu miljoona per 12 päivää. (http://about.ning.com/, luettu 18.9.09)

Ning-palvelu toimii seuraavan tähtimallin mukaisesti, joten yhdessä palvelussa on kaikki tarpeellinen.

Kuva. Tähtimalli (J. Majava, 2005)

 =**Ning ryhmän ohjauksessa** =

Pohdittavana on, kuinka Ning-verkostoa voisi käyttää hyväksi kasvokkain tapaavan ryhmän lähitapamisten tukena. Ryhmän toimintarakennetta on suunniteltu ymmärtävän oppimisen näkökulmasta (Bransford ym., 2000). Toiminta tapahtuu opiskelijan aiempaan toimintaan ja tietoihin perustuen (Sawyer, 2002). Taustateoriana on sosiodynaamisen ohjauksen malli, joka perustuu konstruktivistiseen oppimisteoriaan (Peavy, 1999). Kokeiltavana on ryhmämalli, jossa ryhmä kokoontuu kaikkiaan kymmenen kertaa yhden lukuvuoden aikana, joten tapaamisia on suhteellisen harvoin. Mikäli ryhmään ei sitouduta, ei seuraavaan tapaamiseen välttämättä enää tulla, kun välissä on liian pitkä aika. Näin ollen tapaamisten väliin tarvitaan jotain sitouttavaa toimintaa.

Sitouttavalla toiminnalla tarkoitetaan tässä välitehtäviä, jotka edistävät ryhmän toimintaa. Mitä Ningin käyttö voi sitten tuoda lisää ryhmän toimintaan verrattuna siihen, että välitehtävä tehtäisiin itsekseen paperilla? Mitä tarjoumia (ks. esim. Greeno, 1994, Hyvönen, 2008) Ning tuo?

Samasta verkko-osoitteesta löytyy mm blogi, keskustelufoorumi ja chatti. Blogiin opiskelijat voivat laittaa omia tuotoksiaan, ja määrittää itse niiden julkisuusasteen: kaikki näkevät, vain ystävät näkevät tai kukaan muu ei näe, paitsi ylläpitäjä. Viimeinen vaihtoehto mahdollistaa sen, että opiskelija voi todella vapaasti kirjoittaa omista tuntemuksistaan, jotka voivat olla hyvinkin henkilökohtaisia. Keskustelufoorumi mahdollistaa lähitapaamisten välisen vapaan keskustelun ja chattiä voi hyödyntää siten, että ohjaaja varaa tietyn ajan, joka voisi olla pari tuntia noin puolivälissä tapaamisia, jolloin pitää chat-vastaanottoa, ja ryhmän jäsenet voivat käydä juttelemassa. Lisäksi Ningiä voi käyttää ryhmän asioista tiedottamiseen, tai jakaa siellä linkkejä vaikkapa välitehtäviin liittyen.

=Lopuksi =

Parhaimmillaan Ning-ympäristöön rakennettava ryhmän oma sivusto voi toimia ryhmän toimintaa edistävänä, opiskelijoitten itseohjautuvuutta kasvattavana ja ohjaajan tavoitteita ryhmän lopputulemalle tukevana. Pahimmillaan ryhmä ei toimi verkossa ollenkaan. Paljon riippuu ohjaajan toiminnasta verkossa ryhmän tukena sekä ensimmäisessä lähitapaamisessa tapahtuvasta ryhmäytymisestä. Ylläoleva ryhmämalli ja Ning-ympäristön käyttö ryhmän toiminnan tukena tulee testattavaksi kuluvan lukuvuoden 2009-10 aikana, joten keväällä on jo käytännön kokemusta arvioinnin pohjaksi.

=Lähteet: =   Bransford, J. D., Brown, A. L. & Cocking, R. R. (Toim.) (2000). //How people learn: Brain, mind, and school//. Washington: National Academy Press. Greeno, J. G. (1994). Gibson's affordances. Psychol Rev, 101: 336-342.   Hyvönen, P. (2008). Affordances of Playful Learning Environment for Tutoring Playing and Learning. Acta Universitatis Lapponie nsis 152. Rovaniemi, Lapin yliopisto. Kalliala, E. & Toikkanen, T. (2009). Sosiaalinen media opetuksessa. Helsinki: Finn Lectura. Majava, J. (2005). Kohti avointa oppimista: Henkilökohtaiset weblogit opetuksessa. Piirtoheitin Verkko-opetuksen verkkolehti, 2: 1/2005. Ning-verkkosivusto, __http://about.ning.com__, sivulla vierailtu 18.9.09 Peavy, R. V. (1999). Sosiodynaaminen ohjaus; Konstruktivistinen näkökulma 21 vuosisadan ohjaustyöhön. Helsinki: Psykologien kustannus. Sawyer, R. K. (2002). The new science of learning. Kirjassa Sawyer, R.K. (Toim.) //The// // Cambridge //// handbook of the learning sciences //. New York: Cambridge University Press.