OPVIE+ryhmä+4

= Ryhmätyön aihe: Google Docs =

**Sisältö** **Ryhmätyön aihe: Google Docs 1** 2.2.1. Oppimisyhteisön rakentaminen 3  2.2.2. Ryhmän muodostaminen ja tehtävän luonne 3  2.2.3. Vuorovaikutuksen luonne 4 2.2.4. Tutorin rooli 4 2.4.1 Tekninen käytettävyys 5 2.4.2. Pedagoginen käytettävyys 6 **3. Pohdinta 8**
 * Ryhmän jäsenet: Marja, Maria ja Päivi**
 * 1. Johdanto 1**
 * 2. Google Docs -palvelun soveltuvuus opetuskäyttöön 2**
 * 2.1. Palvelun kuvaus 2**
 * 2.2. Palvelun opetuskäyttö yhteisöllisessä oppimisessa 2**
 * 2.3. Palvelun käyttö opetuksen järjestelyissä 4** 
 * 2.4. Palvelun käytettävyys** 5
 * 2.5. Esimerkkejä palvelun opetuskäytöstä 8** 
 * Lähteet 9**

1. Johdanto
Sosiaalisen median palveluiden opetuskäyttö on vielä varsin uutta, vaikkakin niiden käyttäminen verkko-oppimisessa (e-learning) on kasvanut (Kim, 2008; Cole, 2009). Sosiaalisen median etuna voidaan pitää verkossa tapahtuvaa yhteisöllistä toimintaa ilman aikaan ja paikkaan sitoutumista sekä tiedon rakentamista helposti yhtenäiseen ja ”oikeaan” muotoon. Tietoa voidaan luoda, muokata, korjata ja jakaa käyttäjien kesken. Lisäksi yhteisöllinen toiminta mahdollistaa erilaisten näkemysten jakamisen. (Huang & Yang, 2009). Verkko-oppimisen yhteydessä ei kuitenkaan saa unohtaa oppijan tukemista ja ohjaamista. Oppijan tukeminen verkko-opinnoissa on rakennettava siten, että ohjaaja organisoi tehtävän rakennetta, auttaa oppijaa huomaamaan ongelman kriittiset pisteet erillisten avaavien kysymysten muodossa (Iiskala & Hurme, 2006). Toisaalta erilaisia verkkopalveluita ei ole varsinaisesti kehitetty pedagogisista lähtökohdista, joten niiden opetuskäytössä on vielä haasteita. Tämän työn tavoitteena on tutustua Google Docs -palveluun ja arvioida sen pedagogista käytettävyyttä sekä opetuskäyttöä yhteisöllisen oppimisen näkökulmasta. 

**2.1. Palvelun kuvaus**
Google Docs on verkkopohjainen ohjelmistopalvelu, jota ylläpitää ja hallinnoi monikansallinen Google Inc. Google Docs tarjoaa rekisteröityneille käyttäjille mahdollisuuden luoda dokumentteja ilmaisten verkkopohjaisten tekstinkäsittely- ja taulukkolaskentaohjelmiston ja esitysohjelmiston avulla. Dokumenteilla tarkoitetaan tässä tapauksessa muun muassa erilaisia tekstitiedostoja, taulukkolaskentapohjia, kaavioita, diaesityksiä, valokuvia, kalenterin, videopätkiä, kyselyjä ja vastauslomakkeita. Dokumenttien luomisen lisäksi Google Docsia voidaan käyttää verkon välityksellä palvelussa luotujen tai sinne ladattujen dokumenttien reaaliaikaiseen, yhteisölliseen muokkaamiseen, jakamiseen ja säilyttämiseen.

Google Docs-palvelussa työryhmä voi muokata yhdessä yhden dokumentin sisältöjä, jolloin erilaisten, esimerkiksi sähköpostitse lähetettyjen ja korjattujen versioiden määrä vähenee tai oikeimmin supistuu yhteen ainoaan dokumenttiin. Google Docsiin tallennetut dokumentit ovat saatavilla miltä päätteeltä tahansa, internetyhteyden kautta, jolloin erillisiä muistitikkuja tai tallenteita ei tarvita. Dokumentteja voi myös jakaa eri käyttäjäryhmien välillä, kuten opetuskäytössä on tarkoitus. Tärkeää olisi pohtia mitä muita opetuksen avustavia käyttötarkoituksia Google Docs palveluun voi sisällyttää (Pönkä, 2009).

Toimintaperiaatteeltaan Google Docs -palvelu on suhteellisen yksinkertainen. Pakollisen palveluun rekisteröitymisen jälkeen kaikki ohjelmiston palvelut ovat käytettävissä. Päänäkymänä palvelussa on "oma kansio", johon käyttäjä voi tallentaa webistä löytämiään tai itse luomiaan dokumentteja, joita käyttäjä haluaa säilyttää, muualla kuin oman tietokoneen muistissa, cd-rompulla tai tikulla. Oman kansion käyttäjällä on kansion sisältöön ylläpito-oikeudet. Ylläpito-oikeuksien avulla käyttäjä voi jakaa oman kansionsa, oman kansionsa alakansioihin tai yksittäisiin dokumentteihin katselu- tai muokkausoikeuksia muille käyttäjille.

Omien tiedostojen lisäksi Docs -palvelussa voi käyttää erilaisia, muiden käyttäjien aikaisemmin palveluun luomia dokumentteja tai dokumettipohjia malligalleriasta tai luoda omia mallipohjia. Palvelussa on myös mahdollista keskustella reaaliaikaisesti muiden palveluun rekisteröityneiden käyttäjien kanssa. (Wikipedia, 2009)

Google Docs on yhdessä Google-kalenterin ja muutamien muiden Google-verkkopalveluiden kanssa osa Google Apps- ohjelmistopakettia. Appsista on ilmaisen standardiversion lisäksi tarjolla maksullinen laajennettu versio sekä laajennettu ilmainen opetuskäyttöön tarkoitettu Google Apps Education -versio julkisille oppilaitoksille. Google Appsin toimistosovelluksia käytetään yhä laajemmin myös yrityskäytössä perinteisten toimistosovellusten sijaan (Puustinen, 2009).

**2.2. Palvelun opetuskäyttö yhteisöllisessä oppimisessa**
Google Docsia voidaan käyttää opetuksessa ainakin seuraavasti: 1) oppijoiden henkilökohtaiseen käyttöön, jolloin yksittäinen oppija voi kirjoittaa ja muokata opiskeluun liittyviä dokumentteja; 2) yhteisölliseen kirjoittamiseen, kuten ryhmän esseen, esityksen tai projektin työstämiseen tai olemassa olevan kurssimateriaalin täydentämiseen ja laajentamiseen. Google Docsin hyödyntäminen opetuksessa riippuu opettajan oppimiskäsityksestä. Tässä työssä Google Docsin hyödyntämistä opetuksessa tarkastellaan yhteisöllisen oppimisen näkökulmasta.  Yhteisöllinen oppimisen lähtökohdat ovat sosiokonstruktivismissa, jossa korostetaan sosiaalisen vuorovaikutuksen merkitystä oppimisessa .  Yhteisöllisellä oppimisella tarkoitetaan oppimista, jossa kaikilla ryhmän jäsenillä on yhteinen tehtävä ja tavoite. Keskeistä on jaettujen merkitysten ja yhteisen ymmärryksen rakentaminen vuorovaikutuksessa oppijoiden kesken.  Dillenbourgin (1999) mukaan y hteisöllistä oppimista tapahtuu, mikäli oppijat suorittavat oppimismekanismeja (esim. tiedon artikulointi, kognitiivisen taakan jakaminen) laukaisevia yhteisöllisiä toimintoja (esim. selittäminen, argumentointi). (Järvelä & Häkkinen, 2002)

Teknologian käyttämisen opetuksessa on esitetty edistävän yhteisöllistä oppimista (Veerman & Veldhuis-Diermanse, 2001). Google Docsin opetuskäytöstä ei onnistuttu löytämään tutkimustietoa pienimuotoisessa tiedonhaussa, joten tässä työssä hyödennetään yleisesti tietokoneavusteiseen yhteisölliseen oppimiseen liittyviä tutkimuksia. Google Docsin, kuten teknologian käytössä opetuksessa yleensäkin, palvelun käytettävyys ja konteksti, johon sitä käytetään ovat merkityksellisiä yhteisöllisen kirjoittamisen avulla saavutettaviin oppimistuloksiin. Tärkeää on, että palvelun käyttö on integroitu lähiopetukseen, oppimisyhteisön rakentamista on suunniteltu, tutorin ohjauskäytännöt ovat selkeät ja oppijoilla on valmiuksia käyttää palvelua yhteisölliseen oppimiseen. (Jonassen, Lee, Yang, & Laffey, 2005)   <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">**2.2.1. Oppimisyhteisön rakentaminen**
<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif';">Yhteisöllinen oppimisen näkökulmasta <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Google Docs soveltuu erityisesti yhteisölliseen kirjoittamiseen. Yhteisöllisen kirjoittamisen <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif';">lähtökohtana tulisi olla ymmärtävä ja syvällinen oppiminen, joka edellyttää sosiaalista vuorovaikutusta ja osallistuvaa toimintaa oppijoiden välillä ( <span style="color: #231f20; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">Järvelä, Veermans, & Leinonen, 2008 <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif';">). Tämä edellyttää <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">oppimisyhteisön rakentumista. Oppijoilla on oltava yhteinen tietoperusta, jotta he voivat tarkoituksenmukaisella tavalla työskennellä yhdessä. Yhteisen tietoperustan muodostumista voidaan tukea suunnittelemalla ennalta määriteltyjä pedagogisia malleja (Järvelä & Häkkinen, 2002). Pedagogiset mallit voivat olla ohjeistuksia oppimisprosessin vaiheistamiseksi esimerkiksi kuvaamalla sitä, kuinka muodostaa ryhmiä, kuinka toimia yhdessä tai kuinka ratkoa ongelmia yhdessä (Dillenbourg, 2002). Pedagogisten ja teknisten ratkaisujen tulisi edistää omien tavoitteiden asettamista, intuitiivisten teorioiden kehittämistä, tiedon etsimistä sekä kognitiivisten saavutusten jakamista (Järvelä & Hakkarainen, 2002). <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif';"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Google Docsin käyttö on integroitava lähiopetukseen. Lähiopetuksessa voidaan luoda pohjaa esimerkiksi luentojen avulla yhteisölliselle kirjoittamiselle. Google Docsissa oppijat voivat selvittää tiettyä aihetta (esimerkiksi mikäli oppitunnin aiheena on ruokatuotanto, voisi haettavana tietona olla tiedonhaku naudanlihan teollisista puolivalmisteista, se, mistä niitä löytyy, kuinka tuotetta voidaan jatkojalostaa, miten tuotteet eroavat alusta asti itse tehdystä tuotteesta). Google Docsissa oppijat voivat työstää pohjaa yhteiselle työskentelylle esimerkiksi tuomalla aluksi dokumentteja yhteiseen kansioon yhteisöllisen kirjoittamista varten ja aloittaa vasta tämän jälkeen varsinaisen yhteisöllisen kirjoittamisen. Yhteisöllisen työskentelyn työtavat edellyttävät oppijoilta aktiivista osallistumista (Horn & Friedrich, 2003; Francescato, Porcelli, Mebane, Cuddetta, Klobas,. & Rentzi., 2006).

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Osallistumisaktiivisuuteen saattavat vaikuttaa oppijoiden tekniset tiedot sekä taidot, joita vaaditaan oppimisen mekanismien suorittamiseen. Vähemmän motivoituneet oppijat saattavat olla taipuvaisia inaktiivisuuteen (Horn & Friedrich, 2003; Meyer, 2003). Toisaalta se, että versiohistoria näkyy dokumenteissa voi auttaa myös oppijoita tasapuolisempaan osallistumiseen. Google Docsissa näkyy, miten paljon kukin oppija on työhön panostanut, kun taas "perinteisessä" kirjallisessa ryhmätyössä tämä tieto jää usein opettajan arvailujen varaan (Iiskala & Hurme, 2006; Nurmi & Jaakkola, 2006; Stahl, Koshmann; Suthers, 2006; Hyvönen, 2009) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> N<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt;">iiden oppijoiden, jotka osallistuvat teknologiaympäristössä työskentelyyn, on todettu tuntevan yhteisöllisyyttä enemmän kuin kasvokkaisissa opetustilanteissa (Smith ym., 2001). Heidän on myös todettu käyttävän enemmän aikaa, selittävän enemmän ilmiöitä ja integroivan omia kirjoituksia toisten tuottamaan materiaaliin (Meyer, 2003).

<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif';">**2.2.2. Ryhmän muodostaminen ja tehtävän luonne**
====Yhteisöllinen kirjoittaminen <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Google Docsissa edellyttää <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif';">, että oppijat ovat motivoituneita toimimaan ryhmässä, heillä on valmiuksia tehtävän suorittamiseen, he saavat tukea ja toimivat kiinteästi ryhmänä yhteisen tavoitteen mukaisesti. Ryhmäytymiseen ja ryhmätoimintaan motivoitumiseen voidaan kiinnittää huomiota esimerkiksi lähiopetuksessa ennen yhteisöllisen kirjoittamisen työskentelyjaksoa. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">(Jonassen et al., 2005). Google Docsissa <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif';">oppiminen edellyttää mielekästä tehtävää yhteisölliselle kirjoittamiselle. Tehtävän tulisi olla vaikeahko ja kompleksinen, jotta oppijat työstäisivät tekstiä yhteisöllisesti. Ongelmalähtöiset, analyyttisyyttä vaativat ja autenttisiin tilanteisiin liittyvät tehtävät vaativat yhteisöllisyyttä. Tämä edellyttää opettajalta riittävän haasteellisen tehtävän asettamiseen ohjaamista tai tehtävän luomista sekä tehtävän suorittamiselta vaadittavan osaamisen kuvaamista oppijoille esimerkiksi lähiopetuksessa ennen yhteisöllisen kirjoittamisen työskentelyjaksoa. (Jonassen et al., 2005). Tehtävänannossa voisi käyttää ohjaavia kysymyksiä, joiden avulla oppija voi palata esimerkiksi edellisen tunnin aiheiseen tai annettuun tekstiin. Tehtävänannollaan opettaja ohjaa oppijaa kertaamaan tunnin pääkohtia ja sisäistämään oppimaansa. Google Docsissa tehtäväantoon on helppo linkittää myös erilaista lähdemateriaalia (Pönkä, 2009). Opettaja voi siten ohjata oppijaa saman aihepiirin muihin tiedostoihin, jotta oppija syventäisi tietojaan ja osaisi liittää niitä jo muuhun opittuun tietoon. Tarkoituksena saada oppija pohtimaan, mitä on oppinut ja miksi (Iiskala & Hurme, 2006). Samalla oppijan on myös kyettävä pohtimaan omaa osaamistaan verrattuna muihin sekä arvoimaan omaa osaamistaan puolueettomasti. Itsearviointi on yllättävän vaikeaa, etenkin jos siihen ei olle harjaantunut jo pienestä lähtien. Monilla nuorilla on itsesta ja omista kyvyistä superhyvä näkemys tai sitten oppija arvoi itsensä täysin nollaksi. Todellisuudessa kumpikaan ääripään vaihtoehto ei ole oikea. ====

=
Google Docsissa vuorovaikutus on asynkronista, jonka etuna pidetään ajan antamista oppijoiden ajattelulle ja reflektoinnille sekä tekstiin palaamista ja isonkin ryhmän viestinnän mahdollisuutta (Veerman & Veldhuis-Diermanse, 2001). <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Google Docsin haasteena on kuitenkin se, että toimivaa keskustelualuetta ei ole. Vuorovaikutus perustuu yhteisölliseen dokumenttien muokkaamiseen. Sen haasteena voidaan pitää yhteisen ymmärryksen ja tavoitteiden muodostamista. Kuten verkkovuorovaikutuksessa, voidaan myös Google Docsissa tapahtuvan yhteisöllisen kirjoittamisen riskinä pitää kuvailevan ja pinnallisen tiedon tuottamista ilmiöiden selittämisen sijaan. (Marttunen & Laurinen, 2001; Järvelä & Häkkinen, 2002). Lisäksi Google Docsissa, kuten verkkoviestinnässä yleensäkin, voi olla riskinä tekstin minäkeskeisyys eli tekstin osien irrallisuus toisistaan ja rutiininomaisuus (Biesenbach-Lucas, 2003; Korhonen, 2006). Myös monista eri näkökulmista lähestyttävän tiedon tuottaminen ja hallinta saattavat tuottaa ongelmia (Lipponen 2001 Häkkinen & Järvelä, 2004). Ongelmaksi voi muodostua myös liiallinen multimedian materiaalivirta, joka voi häiritä oppijan keskittymiskykyä tiedollisen ylikuormituksen jatkuessa pitkään. (Lehtinen, 2006). Verkko-oppimisympäristö ja yhteinen verkkotyötila saattaa olla haasteellinen oppilaille ja jopa vaarallinen ärsyke niille oppilaille, joilla on kehittynyt internettiriippuvaisuutta esimerkiksi internetissä tapahtuvaan pelaamiseen.======

**<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">2.2.4. Tutorin rooli **
<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">Oppijat tarvitsevat orientointia, ohjausta ja palautetta tutorilta <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;"> yhteisöllisen työskentelyn toimivuudesta ja oppisisällöstä <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">, jotta yhteisöllinen kirjoittaminen Google Docsissa sisältäisi kriittisiä huomioita, erilaisia näkökulmia ja valittuja käsitteitä tarkistettaisiin (McLoghlin & Luca, 2001). On todettu, että o <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">ppijat, joiden työskentelyä on ohjeistettu, osallistuvat määrällisesti enemmän ja kriittisemmin työskentelyyn <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">(Veerman & Veldhuis-Diermanse, 2001). Tietokone avusteinen oppiminen vaatii oppijoilta paljon, sillä heidän on pohdittava omaa osaamistaan ja verrattava sitä muiden tuottamaan tietoon. Samalla oppijan on myös osattava arvioida omaa ja muiden tuotoksia toisaalta ryhmänä ja myös yksilönä.

Google Docsissa työskentelyä varten oppijoille tulisi tarjota malleja yhteisöllisiin työskentelytapoihin ja oppisisällön käsitteellistämiseen liittyen. Lisäksi oppijoiden yhteisöllisesti työstämästä tekstistä tulisi antaa palautetta. Palautteen avulla oppijoiden on helpompi ymmärtää suorittamaansa tehtävää ja käyttämiään välineitä (Jonassen et al., 2005). Kuitenkin oppijoiden oppimisorientaatio vaikuttaa siihen, miten strukturoituja ohjeita ja kuinka paljon motivoimista he tarvitsevat. Heikosti motivoituneet tarvitsevat enemmän ohjeita ja tukea, kun taas motivoituneet hyötyvät ongelmien/kysymysten asettamiseen ja esittämiseen liittyvästä ohjauksesta (Tapola ym., 2001). Jokatapauksessa t <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">utorin tulee olla johdonmukainen ohjeita antaessaan ja suunnata ohjeillaan oppimista. Tutorin tulee johdonmukaisesti seurata työskentelyä ja tarjota oikea-aikaisesti palautetta ja ohjausta oppijoille. Erityisesti silloin, kun oppijat eivät osallistu aktiivisesti yhteisölliseen kirjoittamiseen Google Docsissa, tutorin rooli korostuu. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;"> Ohjausta voidaan antaa suullisesti lähiopetustapaamisissa tai oppijoiden muokkaamaan tekstiin liittämällä Google Docsissa. <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">

Opintokokonaisuuden esittely voisi löytyä Google Docs -palvelusta, jolloin oppija voisi halutessaan suorittaa koko opintokokonaisuuden tai osia siitä verkossa. Tämä vaatii vain opettajalta riittävää paneutumista verkko-opintojen laatimiseen, jotta opinnot ovat yhtenevät tuntiopintojen kanssa sekä arvoitavissa samalla asteikolla. Oppijalta opintokokonaisuuden suorittaminen vaatii paljon. Oppijan on oltava tiedonhakukykyinen, motivoitunut opiskelemaan itsenäisesti. Hänen täytyy hallita ajankäyttöään, osata prosessoida ajatuksiaan ja olla kykenevä itsenäiseen toimintaan. Opintokokonaisuuden suorittaminen verkossa vaatii myös opettajalta kykyä ohjata oppijaa avaavin kysymyksin eteenpäin sekä taitoa motivoida oppijaa verkkotyöskentelyn aikana. Palautteen antaminen, kannustaminen ja oppijoiden ohjaaminen haluttuun suuntaan on välttämätöntä.

**2.3. Palvelun käyttö opetuksen järjestelyissä**
Docs -palvelusta voisi muodostaa yhteisen linkin kodin ja koulun välille. Koulun tiedotteet ja muut yhteiset asiat löytyisi Docin materiaaleista esim. luokkatunnuksen alta (8-luokka). Tähän luokka tunnukseen kaikilla kahdeksannen luokan vanhemmilla olisi lukuoikeus, koska tiedotteisiin harvoin tarvitsee vastata. Tietote Dos -osion lisäksi jokaisella oppijalla olisi oma henkilökohtainen tiedotus docsinsa, johon vanhemmilla olisi luku- ja muokkausoikeus. Tieto siitä, että jotain tiedotettavaa oppijasta on voisi tulla esimerkiksi vanhempien matkapuhelimeen tekstiviestinä tai sähköpostiviestinä, jolloin asioiden hoito sujuisi molemmin puolin tehokkaasti.

Henkilökohtaiseen osioon voisi jokainen opettaja merkitä esimerkiksi poissaoloja viikottain, kuukausittain tai jaksoittain, jolloin poissaolot tulisivat nopeasti myös vanhempien tietoon. Samoin sinne saisi merkittyä tietoja tulevista kokeista ja koealueista ja aikaisempien kokeiden arvosanoja. Niiden oppijoiden kohdalla, joilla on tarpeeen, Google Docsin kansioihin voitaisiin lisätä vielä päivittäin tai viikoittain saadut läksyt tai tunnilla käydyt aihealueet (Lipponen & Lallimo, 2006; Hyvönen 2009; Branford et al., 2000). Google Docs-kanavan kautta oppijoiden kotiin voitaisiin lähettää myös positiivisia viestejä oppijoista. Valitettavan usein ajanpuutteen vuoksi vain negatiiviset viestit kulkeutuvat kotiin vanhempien tietoon.

Toimivan oppimisympäristön ja koulun ja kodin välisen viestinnän infrastruktuurin luominen ja käyttöönotto ei ole helppoa, mutta kun käyttökokemukset lisääntyvät ja vanhemmat sekä opettajat harjaantuvat käyttämään tekniikkaa, siitä muodostuisi varmasti tehokas yhteistyön väline. Toimivat viestintävälineet voisivat tarjota samalla tukea opettajille myös konfliktitilanteissa. Monesti on hankalaa ottaa yhteyttä oppijan vanhempiin vaikeissa tapauksissa, mutta kun ensimmäinen yhteenotto tapahtuu kirjallisesti se monesti laannuttaa tunteita, ja samalla jää dokumentti yhteydenotosta ja saaduista vastauksista. Tärkeää olisikin saada yhteinen teknologiasovellus osaksi pysyvää käytäntöä.

Yhtenä ongelmana on ainakin joidenkin vanhempien kohdalla se, etteivät he osaa käyttää nettiä, sähköpostia, tekstiviestejä jne. Tämän ongelman poistaisi lyhyt koulutustilaisuus koululla tai lapsen ja vanhemman yhteinen hetki, jossa lapsi voisi näyttää osaamistaan ja opettaa vanhempiaan käyttämään internettiä tai matkapuhelinta ja niiden monipuolisia mahdollisuuksia.

Google Docsia, kuten muitakin verkko-oppimispalveluita voidaan tarkastella järjestelmänä teknisen käytettävyyden näkökulmasta sekä järjestelmään luotujen koulutussisältöjen pedagogisen käytettävyyden näkökulman kautta.
 * 2.4. Palvelun käytettävyys**

2.4.1. Tekninen käytettävyys
Käytettävyydellä tarkoitetaan yleisesti niin sanottua teknistä käytettävyyttä, joka kansainvälisen standardisoimisjärjestön ISO 9241-11 -standardin mukaan on määriteltävissä siksi vaikuttavuudeksi, tehokkuudeksi ja tyytyväisyydeksi, jolla tietyt määritellyt käyttäjät saavuttavat määritellyt tavoitteet tietyssä ympäristössä. Vaikuttavuudella tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, miten tarkoin ja täydellisesti käyttäjä saavuttaa tavoitteensa. Tehokkuus tarkoittaa tavoitteiden saavuttamista suhteutettuna käytettyihin resursseihin ja tyytyväisyydellä tarkoitetaan käyttäjän tyytyväisyyttä laitteen tai järjestelmän käyttöön ja järjestelmän kanssa käytyyn vuorovaikutukseen. Käytettävyystutkimuksissa käytettävyyden määritelmään on liitetty myös opittavuuden, muistettavuuden ja virheiden vähäisyyden kriteerit sekä saavutettavuus, palvelun toiminta käyttäjän ehdoilla ja ohjaamana, palvelun ohjeistus, graafinen ulkoasu, luotettavuus ja johdonmukaisuus (Pönkä, 2008; [|Wikipedia] 2009).

Seuraavissa kappaleissa on esitelty keskeisimpiä Google Docsin tekniseen käytettävyyteen liittyviä tekijöitä.

//Google Docs -palvelun käyttöönoton helppous ja saatavuus// Google Docs -palvelu on helposti internetin kautta saatavilla ja ensimmäisellä käyttökerralla tehty rekisteröityminen ja myöhemmin järjestelmään kirjautuminen sujuvat helposti. Käyttäjän ei tarvitse asentaa ohjelmistoja eikä hänellä tarvitse olla omia toimistosovellusohjelmistoja, voidakseen osallistua työskentelyyn Google Docsissa. Ohjelma toimii ilmeisen luotettavasti erilaisissa ohjelmistoympäristöissä, käyttöjärjestelmissä ja erilaisilla internetselaimilla. Palvelusta löytyy useita kielivaihtoehtoja ja käyttäjä voi vaihtaa palvelun käyttökielen esimerkiksi suomeksi.

Google Docsiin tallennettujen dokumenttien tallentaja päättää dokumenttien käyttöoikeuksista ja hän ratkaisee toiminnallaan, mitä kautta hänen ryhmänsä jäsenet pääsevät käsiksi jaettuihin dokumentteihin. Dokumentteihin voidaan jakaa linkkejä sähköpostin kautta tai linkki voidaan tallentaa johonkin muuhun sisältöpalveluun oman opiskelijaryhmän hyödynnettäväksi.

Rekisteröitymisen yhteydessä palveluiden käyttäjän tulee hyväksyä Googlen palveluiden käyttö- ja palveluehdot. Palveluehtojen mukaan käyttäjä luovuttaa osan käyttöoikeuksista Google Docsissa julkaistuun materiaaliin Googlelle, mikä osaltaan voi rajoittaa Google Docsin käyttämistä. Palveluehdoissa Google Docsin käyttäjä muun muassa luovuttaa Googlelle oikeuksia järjestelmään tuomastaan sisällöstä. [|//Googlen palveluehdot,//] //Google Docs -palvelun opittavuus ja muistettavuus// Google Docs on toimistosovelluksia aikaisemmin jo käyttäneelle henkilölle varsin nopeasti opittava ja looginen. Sivuston perusnäkymä on selkeä ja yksinkertainen ja käyttäjävalikoissa on hyvin hallittavan tuntuinen määrä toiminnallisuuksia ja erilaisia vaihtoehtoja, joita suomenkieliset otsikot kuvaavat hyvin. Sivuston yleisilmettä tai värimaailmaa ei ole mahdollista muokata tai räätälöidä, mikä edistää muistettavuutta, kun elementtien ulkoasu pysyy luultavasti melko hyvin ennallaan.

Google Docs -palvelun toiminta käyttäjän ja oppijan ehdoilla ja palvelun tarjoamat ohjeet Google Docs -palvelun käyttäjä tuntee hallitsevansa järjestelmän toimintaa pääsääntöisesti melko hyvin ja ongelmatilanteiden varalta palvelun käyttöohjeet on järjestelmässä jatkuvasti helposti saatavilla. Ohjeita löytyy järjestelmästä useilla eri kielillä ja ohjeet on järjestetty eri osioihin järjestelmän sisällön mukaisesti. Ohjeet ovat suurimmaksi osaksi kirjattu kysymys – vastaus -muotoon ja ohjeista löytyy myös linkkejä keskustelupalstalle, jossa apua voi hakea muilta järjestelmän käyttäjiltä.

Järjestelmässä navigoiminen on tehty selkeäksi ja järjestelmässä navigoitaessa järjestelmä avaa linkkien sisällöt usein uusiin ikkunoihin, mikä auttaa käyttäjää hänen halutessaan siirtyä takaisin edellisiin näkymiin. Palvelu informoi käyttäjää säännöllisesti suorittamistaan dokumenttien välitallennuksista hyvin ja myös järjestelmän versionhallinta on selkeä ja käyttäjän tarkasteltavissa.

Taulukko 1. Google Docsin tekninen käytettävyys
 * Tekninen käytettävyys || Google Docs ||
 * Vaikuttavuus || Dokumenttien luominen ja jakaminen onnistuu järjestelmässä hyvin ja verraten helposti ||
 * Tehokkuus || Järjestelmän käyttäminen saattaa olla internetin kautta hidasta, internetyhteydessä voi olla katkoja ja useiden dokumenttien käsittely yhtä aikaa on haastavaa ||
 * Tyytyväisyys || Järjestelmän käyttäjät ovat suhteellisen tyytyväisiä järjestelmään. Google Docs on saavuttamassa yhä vakaampaa asemaa käyttäjien keskuudessa ja korvaamassa perinteisiä toimistosovelluksia. ||
 * Opittavuus || Aikaisemmin toimistosovelluksia käyttäneelle henkilölle järjestelmä tuntuu loogiselle ja nopeasti opittavalle ||
 * Muistettavuus || Järjestelmä ei vaadi käyttäjältään paljon muistamista, valikot ovat selkeitä, otsikointi osuvaa ja navigointi on tehty luontevaksi ||
 * Virheettömyys || Kaikki muista toimistosovelluksista tutut toiminnallisuudet eivät toimi tai löydy Google Docsista. Osa Google Docsin omista toiminnallisuuksista ei tunnu toimivan odotetusti (esim. julkaisu blogissa). Selaimen virheilmoitukset keskeyttivät testityöskentelyn muutaman kerran ja katkaisivat yhteyden Google Docsiin. Palvelun automaattitallennusominaisuus antaa turvaa virhetilanteiden varalta. ||
 * Saavutettavuus || Internetyhteyden kautta helposti saatavilla, toimii ilmeisesti melko luotettavasti eri selaimilla. Tekniikan toimiessa saatavilla ajasta ja paikasta riippumatta ||
 * Palvelun toiminta käyttäjän ehdoilla ja ohjaamana || Palvelu tuntuu olevan hallittavissa, liikkuminen palvelussa on luontevaa. ||
 * Palvelun ohjeistus || Help-toimintoon on selkeät linkitykset, helpistä löytyy aihealueittain kysymys-vastauspalstoja sekä linkitykset käyttäjien omalle foorumille. ||
 * Graafinen ulkoasu || Graafinen ulkoasu on pelkistetty, selkeä, ei (ilmeisesti) räätälöitävissä ||
 * Luotettavuus || Palvelu on varsin luotettava, tosin palvelun käyttöehdot herättävät yleistä epäluottamusta. ||
 * Johdonmukaisuus || Palvelussa toimiminen on loogista ja selkeää. ||

2.4.2. Pedagoginen käytettävyys
Pedagogisella käytettävyydellä tarkoitetaan käytettävyyttä oppimisen näkökulmasta. Siinä kiinnitetään huomiota teknisen käytettävyyden lisäksi palvelun toimintaan oppijan ehdoilla, oppijan aktiivisuuteen palvelun käytössä, palvelun tarjoamiin yhteisöllisen oppimiseen mahdollisuuksiin, palvelussa tapahtuvan oppimisen tavoitteellisuuteen, palvelun soveltuvuuteen erilaisiin oppimistilanteisiin, palvelun tuottamaan lisäarvoon muihin oppimisympäristöihin verrattuna sekä oppijan motivaation tukemiseen, oppijoiden aiemman tietämyksen arvostukseen ja huomioimiseen sekä palvelun joustavuuteen ja palvelun tarjoamaan palautteeseen. Pedagogiseen käytettävyyteen liittyy myös ohjelmiston käyttöönoton helppous sekä sen opettajalle tarjoama tuki (Pönkä, 2008; Tuhkanen, 2008). Edellisessä kappaleessa arvioitiin jo Google Docsin käyttöönottamisen helppoutta, palvelun saatavuutta ja käyttämistä yleisesti. Google Docs -palvelun käyttöönotto ja käyttäminen opetustarkoituksiin tapahtuu vastaavasti edellä kuvatuilla tavoilla. Seuraavaksi arvioimme Google Docsin käytettävyyttä oppimisympäristön muiden pedagogisen käytettävyyden ominaisuuksien kautta.Pedagogisen käytettävyyden aktivointi- tai aktiivisuus- ominaisuudella tarkoitetaan oppimisympäristön kykyä tukea oppijoita ottamaan vastuuta omasta oppimisestaan, kykyä innostaa itsenäiseen opiskeluun ja kykyä mahdollistaa erilaisten oppimistekniikoiden hyödyntämisen oppimisympäristön käytössä. Teknologiatuettu oppimisympäristö voi auttaa ja aktivoida oppilaiden oppimista, mutta teknisellä ympäristöllä voi olla myös oppijoita passivoiva vaikutus. Oppijat voivat teknologiatuetusta oppimisessa kohdata niin sanotun digitaalisen kuilun, jos oppijoilla on esimerkiksi entuudestaan hyvin vähän kokemuksia tietotekniikan käytöstä, tietotekniikan käyttäminen ei kiinnosta oppilaita tai he pelkäävät tietokoneiden käyttämistä (Ilomäki & Lakkala, 2006).Google Docs-palvelussa oppijoiden aktivointiin on useampia mahdollisuuksia ja palvelu toimii niin suunniteltaessa aktiivisena oppimisympäristönä, jossa voidaan rakentaa yhdessä opiskelumateriaalia tai ratkaista erilaisia ohjattuja tehtäviä. Oppimisympäristön aktivoivuutta ja innostavuutta voidaan lisätä lisäämällä verkko-oppimisympäristön elämyksellisyyttä esimerkiksi tuomalla oppimisympäristöön erilaisia pelillisiä elementtejä tai videota, kuvaa ja ääntä. Google Docsin dokumentteihin on mahdollista sisällyttää erilaisia multimedialeikkeitä tiedostojen kokorajoitukset huomioiden. Google Docsissa voidaan myös luoda sähköisiä kyselyitä, joiden kautta oppimisympäristön käyttäjien aktiivisuutta ja vuorovaikutusta voidaan myös tuoda esille tai kyselyillä voidaan kartoittaa oppijoiden aikaisempaa tietämystä opiskeltavista aiheista. Google Docsin kansiorakenne on ainakin peruskäyttöversiossa hyvin kiinteä ja tähän peruskäyttönäkymään omien kurssikohtaisten räätälöintien ja erillisten elementtien tuominen ei näyttäisi onnistavan.

Yhteisöllisyys pedagogisen käytettävyyden tekijänä tarkoittaa sitä järjestelmän avoimuutta, joka tukee ja mahdollistaa avoimen ajatusten vaihtamisen palvelun kautta ja mahdollistaa yhteistyön kautta uusien ajatusten syntymisen oppimisympäristöä käytettäessä. Google Docs tarjoaa mahdollisuuden yhteisölliseen tiedon rakentamiseen, mutta viestintää ja vuorovaikutusta Google Docs tukee vain välillisesti. Google Docsissa ei itsessään ole keskustelualustaa, jonka kautta ryhmän jäsenet voisivat keskustella oppimisen ja yhteisen työskentelyn tavoitteista ja työnjaoista. Keskustelu, jos sitä käydään, tapahtuu muissa kanavissa, kuten sähköpostissa tai sitten suoraan ryhmän yhdessä muokkaamien dokumenttien työversioissa.

//Oppimisen tavoitteellisuus, oppijan motivointi ja palaute// Oppimisella tulee ymmärtävän oppimisen teorian näkemyksen mukaan olla selkeät tavoitteet, jotka yhdistävät yhteisöllisesti opiskelevaa ryhmää ja joihin yksittäiset oppilaat voivat sitoutua, tai joiden kanssa oppijoiden omat, yksilölliset tavoitteet ovat linjassa (Hyvönen, 2009). Oppimisympäristössä oppimisen tavoitteiden tulee olla selkeästi ilmaistuja ja opiskelijat tulee sitouttaa niihin. Google Docsissa opettaja voi ohjata opiskelijoita tallentamalla palveluun tehtävänantoja ja ohjeita, lähteitä sekä dokumenttipohjia työskentelyä varten. Yhteisöllisen verkko-opetuksen suunnittelumallien hyödyntämisellä ja esimerkiksi vaiheistamisella voidaan myös Google Docsiin luoda tavoitteellisia oppimisympäristöjä ja tehtäviä.

Google Docsiin rakennetuissa oppimisympäristöissä ja -tehtävissä oppijoita motivoi ensisijaisesti ryhmän tuki ja saman ilmiön kääntöpuoli eli ryhmäpaine ja ryhmän odotukset yhteiselle työskentelylle. Palvelussa tulee selkeästi esille ryhmän jäsenten osallistuminen yhteiseen työskentelyyn. Palvelu ei itsessään tarjoa palautetta aktiiviselle oppijalle, mutta opiskelun ohjaaja voi palvelussa seurata ryhmän työskentelyä ja työskentelyn jakaantumista ryhmän eri jäsenille, jolloin hän voi antaa palautteita erillisten dokumenttien kautta, toisissa yhteisöpalveluissa tai esimerkiksi sähköpostitse.

//Palvelun soveltuvuus ja palvelun tuottama lisäarvo// Palvelun soveltuvuudella tarkoitetaan sitä, miten monipuolisesti palvelua voidaan hyödyntää oppimisympäristönä, miten se huomioi oppijoiden erilaiset tarpeet ja miten palvelun avulla opittavat asiat ovat sovellettavissa erilaisiin tilanteisiin. Google Docsiin on mahdollista luoda hyvin erilaisia oppisisältöjä ja yhteisöllisen työskentelyn tehtäviä. Google Docsin järjestelmäalusta tarjoaa myös mahdollisuuden huomioida opiskelijoiden yksilöllisiä tarpeita ja etenemistä. Opiskelu voidaan aloittaa esimerkiksi Docsin kautta toteutetulla sähköisellä kyselyllä, jonka tuloksia opettaja hyödyntää suunnitellessaan tehtäviä oppimisympäristöön tai muodostaessaan ryhmäjakoja.

Google Docsin oppimiselle ja opetukselle tarjoama merkittävin lisäarvo verrattuna perinteiseen kontaktiopetukseen muodostuu palvelun saatavuudesta ja sen tarjoamasta virtuaalisesta ryhmätyöskentelytilasta.

**2.5. Esimerkkejä palvelun opetuskäytöstä**
Ohessa esimerkki Google Docsin kautta jaetusta esityksestä: [|Esimerkkipresentaatio esimerkkiryhmän muokattavaksi]

Esimerkki poissaolojen tilastoinnista (ja jakamisesta vanhemmille) []

Tässä Google Docsin malliasiakirjoista löytyvä itsearviointilomakkeen pohja, jossa alasvetovalikossa näkyvät oppilaiden nimet: [] (Malli ei ole Suomen tietosuojasäännösten mukainen)

Google Docsin malliasiakirjaston malli opintorungosta: []

3. Pohdinta
Google Docs on palvelu, joka sopii erityisen hyvin aikuisille käyttäjille, joilla on jo entuudestaan toimistosovellusten sekä internetin käyttötaitoja. Google Docsin palvelut tarjoavat mahdollisuuden käyttää toimistosovelluksia "virtuaalisella työpöydällä" siten, että käyttäjä tai käyttäjäryhmä ei ole ajallisesti tai paikkaan sidoksissa. Varsinainen valmis oppimisympäristöalusta Google Docs ei itsessään ole vaan kouluttajan tai oppimisen ohjaajan tulee suunnitella varsin tarkasti koulutussisältö ja koulutuksen toteutustavat halutessaan hyödyntää Google Docsia yhteisöllisen oppimisen työvälineenä. Google Docsin perusominaisuudet eivät itsessään edistä käyttäjien kiinnostusta tai motivoitumista.

Google Docs soveltuu hyvin rakenteiltaan yhteisölliseen työskentelyyn ja yhteisöllisenä työtilana se tarjoaa myös yhteisöllisen oppimisen mahdollisuuksia, oikein käytettynä. Järjestelmän käytettävyys yhteisöllisen oppimisen tukijana sekä oppilaan aktivoijana riippuu kuitenkin siitä, millaista oppisisältöä ja oppimisaihioita palveluun on rakennettu ja miten Google Docsin avulla toteutettava oppiminen on suunniteltu ja ohjattu. Järjestelmä ei itsessään huomioi oppijoita, heidän yksilöllisiä tarpeitaan, motivaatioperustaansa tai taustatietoaan ja järjestelmän rakenteita ei ole suunniteltu pedagogisista lähtökohdista, mutta parhaimmillaan Google Docs voi tukea oppimista varsin tehokkaasti.

Ryhmämme kokemuksen mukaan vielä osalta ammattikoululaisiakin puuttuu tietokone ja verkkoyhteys sekä taidot käyttää hallitusti erilaisia internetpalveluita. Myös palveluiden kieli on monelle nuorelle ja aikuiselle kynnyskysymys.

Vaikka tätä ympäristöä kutsutaan sosiaaliseksi mediaksi, niin tästä on sosiaalisuus kaukana. Sosiaalisuuteen kuuluuu puhuminen, katsekontakti, eleiden ja ilmeiden tulkitseminen. Itsensä ilmaiseminen vain kirjoittamalla on monesti riittämätöntä. Vapaa ajatusten heitto ja vuorovaikutus jää vähemmälle esimerkiksi tätä ryhmätyötä tehdessä. Ryhmätyötä tehtäessä ryhmässä, jossa vapaasti heitellään ajatuksia ja niistä sitten taasen pursuaa uusia ideoita on antoisaa. Tämä uusi sosiaalinen media antaa kuitenkin haasteita ja uusia tapoja tehdä työtä ryhmässä esimerkiksi etätyöskentelyssä globaalisti.

Sosiaalinen media, mutta kuinka sosiaalinen, kauhuskenaariona on se, että oppilaat istuvat kotona yksin tietokoneen ääressä ja tekevät tehtäviä, jolloin jää välituntien sosiaaliset oppimistilanteet käyttämättä. Luokassa opitaan myös toisen tilan kunnioittamista, omanvuoron odottamista, käytöstapoja jne. Nämä opit jäävät pois jos opiskelu on vain tietokoneenpäätteen kautta tapahtuvaa. Lapsista tulee aika itsekesksisiä omaneduntavoitteljoita, jotka eivät osaa kunnioittaa muiden mielipiteitä.

Lähteet
Bransford, J. D., Brown, A. L., Cocking, R. R. (2000). //How People Learn.// Washington D.C.: National Academy Press <span style="color: #000000; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;"> Cole, M. (2009). //Using wiki technology to support student engagement//: Lessons from the trenches. Computers & Education 52 (1), 141–146.

Francescato, D., Porcelli, R., Mebane, M., Cuddetta, M., Klobas, J., & Renzi, P. (2006). //Evaluation of the efficacy of collaborative learning in face-to-face and computer-supported university contexts.// Computer in Human Behavior 22, 163–176.

Greeno, J. G. (2006). //Learning in Activity//. In Sawyer R. K. (Ed.), The Cambridge Handbook of the Learning Sciences. Cambridge: Cambridge University Press.

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">Horn, A., & Friedrich, H. F. (2003). //A review of web-based collaborative learning:// Factors beyond technology. Journal of Computer Assisted Learning 19, 70–79.

Huang, S-L & Yang, C-W (2009). //Designing a Semantic Bliki System to Support Different Types of Knowledge and Adaptive Learning.// Computers & Education 53 (3), 701-712.

Hyvönen, P. (2009). //Oppimisympäristöt ja viestintä, luennot//. 3.9.2009. Oulu

Ilomäki, L.& Lakkala, M. (2006).//Tietokone opetuksessa: opettajan apu vai ongelma?// Teoksessa S. Järvelä & P. Häkkinen & E. Lehtinen (toim.) Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö.184-207. WSOY

Iiskala, T., Hurme, T. (2006). //Metakognitio teknologisissa oppimisympäristöissä//. Teoksessa S. Järvelä & P. Häkkinen & E. Lehtinen (toim.) Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö. 40-60. WSOY

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">Jonassen, D. H., Lee, C. B., Yang, C-C. & Laffey, J. (2005). //The collaboration principle in multimedia learning//. In: <span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">Mayer, R. E. (Ed.). The Cambridge handbook of multimedia learning. New York: Cambridge University Press, 247-270.

<span style="color: black; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">Järvelä, S. & Häkkinen, P. (2002). //Web-based Cases in Teaching and Learning - the Quality of Discussions and a Stage of Perspective Taking in Asynchrounous Communication.// Interactive Learning Environments 10 (1), 1-22. <span style="color: #231f20; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;"> Järvelä, S., Veermans, M., & Leinonen, P. (2008). //Investigating students’ engagement in a computer-supported inquiry – a process-oriented analysis//. <span style="color: #333333; font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">Social Psychology of Education 11 (3), 299-322.

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">Korhonen, V. (2006). //Ohjaus ja opiskelu verkossa – tarkastelussa ryhmän vuorovaikutus verkkoyhteisössä.// Kasvatus 3, 236-248

Lehtinen, E. (2006). //Teknologia opetuksessa: toiveet, teoria ja käytäntö.// Teoksessa S. Järvelä & P. Häkkinen & E. Lehtinen (toim.) Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö//.// 263-229. WSOY

Lipponen, L., Lallimo, J. (2006). //Oppimisen infrastruktuurit ja teknologien yhteisöllinen käyttö.// Teoksessa S. Järvelä & P. Häkkinen & E. Lehtinen (toim.) //Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö.// 167-180. WSOY

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;">Kim, H. N. (2008). //The phenomenon of blogs and theoretical model of blog use in educational contexts.// Computers & Education 51(3), 1342–1352.

Nurmi, S & Jaakkola, T. (2006). //Oppimisiahiot oppismypäristöjen osana.// Teoksessa S. Järvelä & P. Häkkinen & E. Lehtinen (toim.) Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö//.// 213-278. WSOY. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 10pt;"> Marttunen, M & Laurinen, L. (2001). //Quality of students’ argumentation by e-mail.// Learning environments research 5 (1), 99-123.

Sawyer R. K. (2006). //The New Science of Learning//. In Sawyer R. K. (Ed.), The Cambridge Handbook of the Learning Sciences. Cambridge: Cambridge University Press.

Stahl, G., Koshmann, T., Suthers, D. D. (2006). //Computer-Supported Collaborative Learning//. In Sawyer R. K. (Ed.), //The Cambridge Handbook of the Learning Sciences.// Cambridge: Cambridge University Press.

Tuhkanen H. (2008) //Pedagogisen käytettävyyden merkitys verkko-oppimisympäristössä//, kehittämishankeraportti, Jyväskylän ammattikorkeakoulu Puustinen, J.(2009). //Google Docs hiipii yrityksiin.// Tietoviikko 17.9.2009. Viitattu 27.9.2009 //[]//

Pönkä H. (2008) //Digitaalinen ja sosiaalinen media opetuksessa// – luentomuistiinpanot, Oulu

Pönkä, H. (2009). OPVIE luennot Edutool- koulutus 14.-15.9.2009. Oulu Google Docs Wikipedia (2009) [www-dokumentti]. Viitattu 26.9.2009. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 90%;">[]